MuzikantŮv

prŮvodce

byrokracií

SamoStatně neprodejná publikace Svazu autorů a interpretů

Muzikantův průvodce byrokracií

Vydal SAI – Svaz autorů a interpretů v roce 2011

jako účelovou publikaci pro své členy a sympatizanty. Neprodejné.

© SAI 2011

© Rada SAI 2011

© ilustrace Vít Fiala 2011

Odpovědný redaktor: Jakub Nový

Jazyková úprava: Olina Štajnrtová

Grafická úprava a zlom: Daniel Čech

Tisk: THB

Všechna práva vyhrazena. Žádná část knihy nesmí být

reprodukována nebo dále šířena v žádné formě, žádnými

prostředky, elektronickými nebo mechanickými, bez písemného

souhlasu vydavatele.

Poděkování patří Jakubovi Novému za zpracování tématu

a zakomponování připomínek Rady SAI.

Opravy, podněty, návrhy a doporučení pro příští vydání uvítáme na sai@sai.cz.

OBSAH

1. MUZIKANT – AUTOR HUDBY A TEXTAŘ ......................... 6

•

OSA .............................................................................................................8

•

NAKLADATELÉ ..........................................................................................11

•

ALTERNATIVNÍ ZASTUPOVÁNÍ ..................................................................13

•

SNA, OSA DĚKUJEM A DALŠÍ.....................................................................13

2. MUZIKANT VÝKONNÝ UMĚLEC ................................... 15

•

INTERGRAM .............................................................................................. 16

•

ISRC ...........................................................................................................19

3. MUZIKANT – PODNIKATEL .......................................... 22

•

ŽIVNOST ...................................................................................................22

•

DANĚ ........................................................................................................24

•

SOCIÁLNÍ POJIŠTĚNÍ ............................................................................... 26

•

ZDRAVOTNÍ POJIŠTĚNÍ ............................................................................ 26

•

DŮCHOD ...................................................................................................27

4. MUZIKANT – VYDAVATEL ............................................ 30

•

NAHRÁVÁNÍ ..............................................................................................30

•

INTERGRAM ............................................................................................. 31

•

OSA ...........................................................................................................31

•

DISTRIBUCE ...............................................................................................33

5. MUZIKANT – POŘADATEL ........................................... 34

6. MUZIKANT A SAI ......................................................... 37

7. ADRESÁŘ .................................................................... 40

úVOD

Stejně jako celá společnost prochází neustálými změnami, tak i soci-

ální role muzikanta se postupně mění. V přehnaném slova smyslu už

to není trubadúr, jenž pod zámeckými okny zpívá pro potěchu šlechty.

Společenské postavení hudebníka nechme stranou, zaměřme se na ofi-

ciálnější stránku věci. Jako spoustu jiných povolání, tak i muzikanta se

snaží ovládnout instituce – od škol (základní umělecké školy, konzerva-

toře, akademie atd.) přes státní byrokratické aparáty (finanční úřady,

ochranné svazy apod.) až ale třeba po instituce, které provádějí revize

elektroinstalace klubů – vždyť kdo z nás by si chtěl nechat zničit dra-

hou aparaturu kvůli tomu, že někde probíjí elektřina, o riziku zdravot-

ním nemluvě.

Tato příručka, vydaná SAI – Svazem autorů a interpretů – se snaží

nastínit problematiku nástrah, které na českého muzikanta mohou če-

kat v podobě různých institucí, právních záležitostí, toho jak získat pe-

níze apod. Příručka vám nezajistí vyprodané koncerty, nenajdete v ní

ani návod, jak se uplatnit na hudebním trhu. Zmíněná problematika je

však jen špička ledovce, za níž se schovává nepřeberné množství záko-

nů, nařízení a pravidel, kterými by se měli muzikanti řídit. Jak známo,

neznalost zákona neomlouvá, proto je dobré alespoň základní pravidla

znát, leckdy to může ušetřit mnoho času a námahy.

Samotný muzikant není jen instrumentalista,

ale objevuje se i v těchto rolích:

•

muzikant – autor hudby a autor textu (Ochranný svaz autorský – OSA,

divadelní, literární, audiovizuální agentura DILIA, Svaz autorů a inter-

pretů – SAI, Rada uměleckých obcí – RUO atd),

•

muzikant – výkonný umělec (Intergram),

•

muzikant – podnikatel (problematika OSVČ, podnikání, důchodu),

•

muzikant – vydavatel,

•

muzikant – pořadatel (jak si uspořádat koncert),

… a zvláštní kapitolou je muzikant a SAI.

MUZIKANT – AUTOR HUDBY A AUTOR TEXTU

Pro porozumění následujícím řádkům a kapitolám je nutné zmínit čes-

ký autorský zákon. Je to stavební kámen, na kterém stojí celá byrokra-

cie, týkající se tvorby a umění. Z tohoto zákona je patrná řada zajíma-

vých věcí, které často nejsou obecně známé. Například, že anglosaské

a evropské kontinentální autorské právo se podstatně liší. Podle anglo-

saského jsou autorská práva zbožím a je možné je prodat. Podle konti-

nentálního práva se osobnostních práv autor vzdát nemůže a práva jsou

nepřevoditelná. Po jeho smrti nezanikají, ale přecházejí na dědice. Prá-

va autora však může po podpisu smlouvy spravovat někdo jiný. Tím se

dostáváme nejen ke kolektivním správcům, ale i třeba k nakladatelům

a další problematice.

Abychom se mohli odpíchnout dál ve vodách hudební administra-

tivy, tak jednou z prvních věcí, která by zde měla být vysvětlena, je kolektivní správa autorských práv a práv autorskému právu příbuzných. V ČR mohou ko lektivní správu autorských práv vykonávat pou-

ze organizace na zákl adě licencí vydaných Ministerstvem kultury ČR.

(OSA, Intergram, Dilia, Ochranná organi zace autorská – sdružení au-

6

torů děl výtvarného umění, architektury a obrazové složky audiovizu-

álních děl – OOA-S, ochranný svaz autorský Gestor, Ochranná asociace

zvukařů – OAZA). Tyto organizace pod sebou sdružují tvůrce a výkonné

umělce, kteří působí v dané oblasti tvorby, vymezené MK ČR.

Kolektivní správci mají povinnost, na základě licenčních smluv, vy-

bírat pro své zastupované nositele práv autorské odměny všude tam,

kde dochází k veřejné produkci – v případě hudby a textů jsou to hu-

dební pódia, televize a rádia, diskotéky, restaurace, obchody atd., tedy

veškeré prostory, kde se konají hudební akce a veřejně se provozuje hudba, filmy, video, a všude tam, kde to stanoví autorský zákon nebo

smlouva uzavřená s umělcem. Získané peníze z veřejných produkcí

pak tito kolektivní správci rozúčtovávají podle rozúčtovacích řádů jed-

notlivým nositelům práv.

Výše uvedené organizace mají smlouvy typu A nebo typu B uzavřené

také se zahraničními partnerskými organizacemi. Zastupují tedy i za-

hraniční nositele práv. Naopak, pokud je dílo českého umělce (nositele

práv) provozováno v zahraničí, pak tento umělec dostane svou odměnu

z veřejného provozování v cizině prostřednictvím českého kolektivního

správce – ten musí mít zmíněnou smlouvu typu A s ochranným sva-

zem daného státu. Samozřejmě se tak stane jen tehdy, pokud bude pro-

dukce řádně nahlášena a bude potvrzen repertoárový list nebo jinak

nahlášeno užití díla či výkonu. To platí v cizině i v ČR – bez splnění této

byrokratické povinnosti, nemůže žádný kolektivní správce rozúčtovat

odměny jednotlivým umělcům a tvůrcům.

KOlEKTIvNí spRávcI

•

OSA – Ochranný svaz autorský pro práva k dílům hudebním, o. s.

•

Intergram – nezávislá společnost výkonných umělců a výrobců zvukových

a zvukově obrazových záznamů, o. s.,

•

Dilia – divadelní, literární, audiovizuální agentura, o. s.,

•

OOA-S – Ochranná organizace autorská – sdružení autorů děl výtvarného

umění, architektury a obrazové složky audiovizuálních děl, o. s.,

•

Gestor – ochranný svaz autorský, kolektivní správce autorského práva na odměnu při opětném prodeji originálu výtvarného díla, o. s.,

•

OAZA – Ochranná asociace zvukařů – autorů, o. s.

Důležité kontakty naleznete na konci průvodce.

7

OSA

V této kapitole se budeme zajímat o OSA, podívejme se blíže, o co se

jedná.

OSA je neziskové občanské sdružení Ochranný svaz autorů, který

zastupuje autory hudby, textaře a nakladatele při správě jejich autor-

ských práv.

Historie ochrany autorských práv sahá v českých zemích až do

19. století. V roce 1919 vznikl OSA. Od této doby se OSA jakožto sdru-

žení několikrát transformoval. V současné době je OSA občanské sdru-

žení, které je ze zákona pověřeno správou autorských práv.

OSA zastupuje asi 7000 českých skladatelů, textařů, hudebních

nakladatelů a dědiců autorských práv. Z nich je 600 členů OSA a na

odměny ve výši průměrného platu dosáhne zhruba 260 z nich. Na zá-

kladě mezinárodních smluv zastupuje OSA asi milion zahraničních

vlastníků autorských práv.

OSA prodává licence nejen v segmentu veřejných produkcí, ale i ve

vysílání a přenosech, prodeji nahrávek a v některých případech i tak-

8

zvané synchrolicence. Synchrolicence je souhlas se zařazením hudebního díla do díla audiovizuálního. Naopak OSA nemá nic společného

s notovými záznamy, ani s jejich půjčováním. V tomto případě tedy

žádné souhlasy s užitím neuděluje a ani neinkasuje žádné odměny pro

nositele práv k nim.

Peníze inkasované za užití skladby, ke které OSA prodá licenci, se

dle rozúčtovacího řádu rozdělují autorům, případně nakladatelům

a dědicům autorských práv. Tento řád je zveřejněn na webových strán-

kách www.osa.cz.

Samostatnou a zvláštní kapitolou jsou příjmy OSA i ostatních ko-

lektivních správců, z neidentifikovatelných zdrojů (nenahrané nosiče

a přístroje určené k rozmnožování…). Ty se rozúčtovávají podle poměr-

ného klíče ve vztahu k identifikovatelným zdrojům.

Pravidla OSA, podle kterých se v současnosti tato instituce řídí, si

autoři vybojovávali a upravovali je po mnoho let. Je na každém z auto-

rů, jakým způsobem je odhodlán tato pravidla ovlivňovat.

 OHlášKA DílA

Ohlásit své dílo na OSA je důležité hned ze dvou důvodů. Tím prvním

je identifikace díla a následná odměna autora, kterou dostane podle

rozúčtovacího řádu OSA, je-li dílo řádně nahlášeno jako užité. Na po-

díl z neidentifikovatelných příjmů, který se přičte k částce za užití díla,

má nárok každý zastupovaný autor. Poměr těchto dvou částek je řízen

opět rozúčtovacím řádem a jeho jednotlivými kapitolami.

Druhým, neméně důležitým, důvodem pro ohlášení díla je jeho

ochrana v případě, kdy vám někdo ukradne hudební nápad. Pokud do-

jde k soudnímu řízení a vy máte své dílo registrované u OSA, pak sice

ještě zdaleka nemáte vyhráno, protože případný soud bude rozhodovat

na základě posudku odborníků v otázkách hudby, ale máte důkaz, že

vaše skladba vznikla a byla registrována jako první.

JAK OHlásIT své DílO NA OsA?

V současné době jsou dvě varianty, jak zaregistrovat své dílo u OSA. První způ-

sob je klasický papírový (ohlášku je možné získat na OSA nebo si ji lze stáhnout na webu OSA), druhý je elektronický (přes portál INFOSA na webu OSA). Autorům hudby doporučujeme vyplňovat i aranžmá jednotlivých skladeb a event.

doplňovat ohlášku o MP3 nahrávky, které budou na OSA uloženy.

9

 Rozdíl mezi zastupovaným a členem osa

Zjednodušeně: Zastupovaným je autor, nakladatel, dědic, který uza-

vřel s OSA smlouvu o zastupování a zaplatil poplatek 500 Kč.

Členy se pak mohou stát pět let zastupovaní autoři, kteří vydělá-

vali ročně alespoň 80 000 Kč po dobu čtyř po sobě jdoucích let nebo

1 000 000 Kč v celkovém součtu po dobu pěti let. Autoři a dědicové

práv z oblasti vážné hudby mají tyto částky pro přijetí za členy sní-

ženy o jednu třetinu. Za člena musí být jednotliví zastupovaní přijati

Valným shromážděním OSA. Poté získávají hlasovací právo na Val-

ném shromáždění OSA, mohou kandidovat do jednotlivých komisí

OSA a především do Dozorčí rady, nejvyššího orgánu OSA.

•

OSA zastupuje autory hudby, zhudebněných textů a dědice těchto děl.

•

OSA ze zákona například vybírá a rozúčtovává odměny za:

1. prodej rozmnoženin hudebního díla,

2. veřejné provozování živé i reprodukované hudby,

3. prodej nenahraných zvukových a zvukově obrazových nosičů a pří-

strojů určených ke zhotovení rozmnoženin,

4. za pronájem a půjčování rozmnoženin hudebního díla,

5. zpoplatněný přenos hudebních děl, šířených éterem i kabelem.

•

Dědici autorských práv jsou ze zákona oprávněni udělovat licence s užitím

po dobu 70 let od úmrtí autora a za toto užití požadovat odměnu.

I zde platí, že musí mít podepsanou smlouvu s OSA.

•

Honoráře vyplácí OSA od roku 2011 4x ročně (kromě výdělku do 500 Kč),

viz rozúčtovací řád OSA.

ZAsTUpOvANý

•

Je autor, dědic nebo nakladatel, který uzavřel s OSA smlouvu o zastupování.

•

Nově zastupovaný má nárok na zpětné doúčtování odměn za tři roky

zpátky.

člen

•

Je zastupovaný autor, dědic nebo nakladatel.

•

Je zastupován alespoň 5 let.

•

Splňuje stanovený roční honorářový limit.

•

Byl přijat Valným shromážděním za člena OSA.

•

Má možnost aktivně se podílet na činnosti sdružení

a kandidovat do jednotlivých komisí a Dozorčí rady.

10

Členství pro autora zaniká, pokud nesplňuje podmínku výdělku po pět po sobě jdoucích let, opět je ale může získat zpět. Naopak členství

nezaniká těm, kteří coby členové překročili šedesát let života, a těm,

kteří byli členy deset a více let.

 REpERTOáROvý lIsT

Je třeba, aby interpreti dodávali pořadatelům hudebních akcí reperto-

árový list, soupis všech skladeb, které na vystoupení budou hrát, a do-

poručujeme, aby tento list byl součástí smlouvy s pořadatelem. Potvr-

zený repertoárový list dodá pořadatel na OSA a dle něj se pak rozúčtují

autorům odměny (pokud mají své skladby řádně registrovány na OSA

formou ohlášky díla). Doporučujeme, abyste potvrzené kopie reper-

toárových listů doručili na OSA sami a tím chránili své autory nebo

sami sebe, pokud jste autor i interpret. Ohlášením díla a vyplňováním

repertoárového listu navýšíte své příjmy od OSA. Autoři hudby nebo

textaři by si měli zkontrolovat, zda jsou jejich produkovaná díla hláše-

na na příslušných místech.

Hudební kluby mají zpravidla uzavřenou smlouvu s OSA i s Inter-

gramem, podle které platí paušální poplatek za hudební produkce živé

i reprodukované hudby. Pořadateli, který hlásí repertoár na OSA a do-

držuje pravidla pro provozování hudby, nevzniká žádná újma. Jedinou

jeho povinností je odevzdat repertoárový list na OSA, a pokud neplatí

výše zmíněný paušál, tak zaplatit příslušný poplatek OSA.

Doporučení SAI autorům:

Info o problematice ohlašování děl najdete na www.sai.cz

 nezastupovaní autoři a osa

Pořadatelé nemají povinnost platit OSA za koncert, na kterém jsou

provozována pouze nechráněná díla. Povinností pořadatele je nahlásit

včas takové vystoupení na OSA. Pokud tak pořadatel neučiní, OSA

má povinnost, stavět se k takové skutečnosti jako k nenahlášenému

koncertu. Za nenahlášený koncert může být pořadateli vystavena po-

kuta, která vyplývá z licence.

NAKLADATELÉ

Nakladatelem je subjekt, který zastupuje autora nebo majitele práv

zpravidla při veškerém užití jeho díla. Autor, který se rozhodne, že

11

jeho dílo bude spravovat nakladatel, očekává, že jeho skladbu se poda-

ří nabídnout k vydání tiskem či provozování v cizině a že tak vznikne

ekonomický přínos pro obě strany. Nakladatel může zastupovat za-

hraničního majitele práv při užití jeho díla, eventuálně přetextování

do jazyka státu, ve kterém působí.

Výhodou pro autora by mělo být, že se o ekonomiku díla nemusí sta-

rat a může se věnovat autorství. Nevýhodou může být špatně postavená

smlouva a při nečinnosti nakladatele, který majitele práv zastupuje, se

pak stává tato smlouva finančně nevýhodnou.

Rada SAI: Každou smlouvu konzultujte s odborníkem, právníkem

OSA, Intergramu nebo SAI.

příklady pRoč být a nebýt v osa

pRoč být v osa

•

Vaše tvorba bude spadat pod kolektivní smlouvy OSA, která prodává licen-

ce k užití díla, inkasované peníze dále rozděluje mezi autory.

•

Koncertní užití vaší tvorby je chráněno a ošetřováno licencí OSA.

•

Písničky a veškerá tvorba hraná v médiích jsou monitorovány a rozúčtová-

ny autorům podle klíče OSA, i když zde není stoprocentní jistota, že zazní

písnička v menším rádiu a bude vyúčtována. V tomto případě se jedná

o desetiny haléřů. Viz web SAI, Rozúčtování rádií.

•

Pokud se z vaší písně stane hit, neuhlídáte sami, v kterých médiích a koli-

krát ji hráli, a už vůbec nezvládnete ošetřit vybírání tantiém.

pRoč nebýt v osa

•

Jestli si vaše tvorba nečiní nárok na to být v rotacích rádií a objevovat se

v klipech nebo v TV pořadech, a pokud vám vydané skladby ošetří sám in-

terpret nebo vydavatel, nebo si album vydáte sami, nevznikne vám žádná

škoda nečlenstvím v OSA.

•

Když budete coby občasný autor-interpret koncertovat v klubech, budete

mít jakousi zdánlivou mini výhodu, že za vás nebude pořadatel platit tan-

tiémy na OSA a budete pro pořadatele levnějším spolupracovníkem (to je

spíš výhoda pro pořadatele).

•

Z hudby pro reklamní účely, ke které si sami sjednáte podmínky se vám ne-

bude strhávat režijní srážka OSA a ušetříte cca 15% z celkové možné tržby.

•

Můžete být členem jiné organizace, např. ve světě.

12

V malém teritoriu ČR je pro nakladatele velmi obtížné, prodat zastupované dílo tak, aby procentní podíl, vyplývající ze smlouvy byl pro au-

tora výhodný. Smlouvy s celosvětovým rozsahem jsou lákavé, ale velmi

obtížně se naplní jejich očekávání. Kvalita nahrávek a rozsah tvorby ve

světových hudebních bankách ukazuje, že dostat se na světový trh je

velmi obtížné a mnohdy nemožné. Jistou výhodou může být zařazení

vaší tvorby do hudební knihovny i bez celkové nakladatelské smlouvy,

kdy při neúspěšnosti nakladatele při prodeji vaší tvorby by byla tato

smlouva finančně velmi nevýhodná.

ALTERNATIVNÍ ZASTUPOVÁNÍ

OSA zastupuje autora při udělování souhlasu ke všem užitím, ane-

bo ho nezastupuje. Výjimku lze sjednat pouze pro udělování souhlasu

s tzv. synchronizací. Pokud nejste zastupovaný, musíte si např. na kaž-

dém koncertě vyjednat s pořadatelem odměnu za autorské užití vaše-

ho díla, pokud o ni máte zájem.

ZASTUPOVÁN x NEZASTUPOVÁN

svaz nezávislých autoRů, osa děkujem…

Někteří muzikanti řeší, jak jinak by mohli být zastupovaní, případně

co pro ně znamená být nezastupovaný. Alternativou k OSA může být

členství v jiném evropském ochranném svazu. Autor se může zastu-

povat také sám, ale pokud jsou jeho písně často hrané v rádiích, je pro

něj těžké uhlídat, kolikrát na kterém rádiu jeho skladbu zahráli, pak-

liže za to chce autorské odměny. Výhody a nevýhody proč být v OSA

jsou popsány výše.

V České republice existují sdružení lidí, kteří jsou proti OSA a odra-

zují muzikanty, aby do tohoto sdružení vstoupili. Měli bychom si však

uvědomit, že pokud by v ČR nefungoval OSA, tak by zde pravděpodobně

Ve stanovách OSA je zaneseno, že nesouhlasí-li se zněním navrženého bodu

některá ze tří skupin (textaři, skladatelé, nakladatelé), bod není schválen a po-měr rozúčtování se dá změnit. Tím jsou chráněny jednotlivé skupiny proti přijetí pro ně nevýhodného hlasovaného návrhu. Týká se to například právě poměru

odměn z prodaných nosičů atp.

13

vznikl jiný ochranný svaz, který by spravoval kolektivní práva a musel by se opět řídit autorským zákonem. Asi nejvhodnějším způsobem, jak

se se zastupováním svých autorských práv vypořádat, je stát se zastupo-

vaným OSA a snažit se na valných hromadách, které OSA pořádá, mě-

nit fungování tohoto sdružení ve prospěch všech zastupovaných autorů

tak, aby se dělo spravedlivě. Pokud se zároveň autor nebo hudebník sta-

ne členem SAI, má větší možnost ovlivňovat byrokratické hudební pro-

středí. SAI také připomínkuje fungování OSA a změny v autorském

zákoně. Každý autor si musí rozmyslet, co je pro něj nejvhodnější, a zda

vůbec chce být jakkoliv zastupovaný a jestli chce, aby OSA udělovala

licence k použití jeho díla, za které pak vybírá odměny.

Sdružení, která kritizují OSA, například www.svazautoru.org – Svaz nezávislých autorů (SNA), další je třeba www.stoposa.cz. Těchto sdruže-ní je víc a snaží se upozornit na problematiku zastupování v ČR nebo

např. tzv. „presumpci viny“ – odevzdávání peněz z každého prodaného

prázdného nosiče a vypalovaček. OSA se k tomu vyjadřuje na svých

webových stránkách.

14

muzikant – výkonný umělec

Tak jako autor dostává z veřejného provozování tantiémy za poskyt-

nutí licence, má dle zákona na tento druh odměny právo také výkonný

umělec, který se podílel na vytvoření audio nebo video nahrávky pro

vydavatele nebo jiného zadavatele.

Smlouva s vydavatelem nebo producentem musí obsahovat informa-

ce o předpokládaném počtu vydaných nosičů, o odměně za vytvoření

výkonu a svolení k užití vašeho výkonu. To je celkem standardní ve

smlouvách českých vydavatelů. Coby interpreti uzavíráte s vydavate-

lem i smlouvu o výši procent z prodeje nosičů. To se týká tedy i kapely,

která si po dohodě zisk dělí rovným dílem. Odměna může být stanove-

na od 4 do 30 % z PPD ceny (Published Price to Dealer) z prodaného no-

siče. Jde tedy o popularitu a prodejnost interpreta a také tu PPD cenu.

Z veřejného provozování pak dalších padesát let bude každý zúčast-

něný hudebník dostávat odměny z rádií, TV, popřípadě i internetu, a od

ostatních provozovatelů prostřednictvím Intergramu.

15

Podmínkou je nejen smlouva s vydavatelem, ale i vyplněný a podepsaný protokol ISRC (International Standard Recording Code), který

je vodítkem pro rozúčtování všech honorářů výkonných umělců, kteří

se podíleli na nahrávce a které bude Intergram proplácet. O samotném

ISRC bude ještě zmínka.

INTERGRAM

Intergram je nezávislá společnost výkonných umělců a výrobců zvuko-

vých a zvukově-obrazových záznamů. Intergram byl založen v roce 1991.

Jednou ze zakládajících organizací byl i SAI. Členy Intergramu se stali

i výrobci. Ti jsou dnes sdruženi vMezinárodní federaci hudebního prů-

myslu IFPI (International Federation of the Phonographic Industry),

zatímco umělci a jejich jednotlivé umělecké organizace se seskupili do

Sdružení výkonných umělců (SVU). Výbor Intergramu je tvořen tedy již

několik let šesti vydavateli a šesti zástupci profesních svazů. Intergram

spravuje a rozděluje peníze zastupovaných umělců a vydavatelů.

 k čemu je hudebníkům inteRgRam?

Chrání jejich práva kolektivními smlouvami s uživateli, inkasuje a roz-

děluje veškeré peníze z veřejného provozování nahrávek v ČR, ale na

základě mezinárodních smluv i ze zahraničí. Určuje výši odměn z ve-

řejného provozování všem uživatelům v souladu s autorským záko-

nem a na základě mezinárodních standardů, ale i ve vztahu k místním

poměrům v našich hudebně-ekonomických podmínkách.

 kdo platí inteRgRamu?

Jednoduše ten, kdo při provozování své činnosti sděluje hudební vý-

kony a záznamy veřejnosti – rozhlasové stanice, televize, pořadatelé

koncertů a všichni podnikatelé, kteří využívají hudby jako podkres ve

svém podnikatelském veřejném prostředí. Například obchody, restau-

PPD (Published Price to Dealer) cena je stanovena výrobcem. Za takovou cenu dodává vydavatel nosič na trh a z té je stanovena odměna pro autory, interprety, producenty. K této ceně pak přidá svá procenta ještě distributor a prodejce.

Je-li PPD 150 Kč, cena na trhu může být s DPH 250 až 299 Kč. Všichni autoři

dostanou pak například 9,5 % ze 150 Kč, o které se podělí na základě výpočtu

podílu tvorby na nahrávce.

16

race, diskotéky a sportovní areály. Tedy všichni ti, kdo mají umístěnu aparaturu sloužící k šíření hudby, ale i mluveného slova.

 kdo je inteRgRamem vyplácen?

Jednoduše ten, kdo má uzavřenou smlouvu a jeho nahrávka je sdělová-

na veřejnosti. I v případě společnosti Intergram platí, že neproplacené

částky z provozování jsou vymahatelné tři roky nazpět z rezervního fon-

du Intergram.

členy výboRu inteRgRam sdRuženými ve svu jsou:

•

SAI – Svaz autorů a interpretů,

•

UNIE, odborový svaz profesionálních zpěváků ČR,

•

Umělecké sdružení ARTES, občanské sdružení,

•

Herecká asociace, profesní odborová organizace,

•

Unie orchestrálních hudebníků ČR, profesní odborová organizace,

•

Asociace hudebních umělců a vědců – AHUV, občanské sdružení.

členy výboRu inteRgRam sdRuženými v iFpi jsou:

•

EMI Czech Music, s. r. o.,

•

Universal Music, s. r. o.,

•

Sony Music Entertainment Czech Republic, s. r. o.,

•

Supraphon, a. s.,

•

Popron Music, s. r. o.,

•

Mezinárodní federace hudebního průmyslu České republiky – ČNS IFPI.

IFPI je Mezinárodní federace hudebního průmyslu. Česká národní sekce nevlád-ní organizace má sídlo v Praze, hlavní sídlo je v Curychu. Sdružuje na základě dobrovolnosti výrobce zvukových a hudebních zvukově-obrazových záznamů.

Předmětem působnosti ČNS IFPI je ochrana práv výrobců zvukových a hu-

debních zvukově-obrazových záznamů na základě ustanoveni Římské úmluvy

o ochraně výkonných umělců, výrobců zvukových záznamů a rozhlasových

organizací. Výrobci sdružení v IFPI tvoří více než 95 % světové legální produk-ce zvukových záznamů. V celosvětovém měřítku sdružuje cca 1500 výrobců

zvukových záznamů z více než 70 zemí světa.

IFPI v ČR intenzivně spolupracuje na projektu protipirátské činnosti a sdru-

žuje naše přední vydavatele. IFPI pomáhá i při prosazování práv na půdě parla-mentu právě díky svému mezinárodnímu statutu.

17

 jak se stát zastupovaným ve společnosti inteRgRam

Každý umělec či vydavatel má možnost stát se zastupovaným tak, že

podepíše smlouvu o zastupování. Tato smlouva mu pak zaručuje, že

jeho zaznamenané výkony, které budou veřejně užívány, dostane pro-

placené na základě rozúčtovacího řádu společnosti, který schvaluje

valná hromada. Podle autorského zákona mají na proplácení odměn

nárok dědicové ještě padesát let po smrti zastupovaného.

Intergram mimo zákonem danou kolektivní správu spravuje práva

pouze v případě, že je umělec sám neposkytnul někomu jinému – ob-

vykle výrobci zvukového nebo zvukově obrazového záznamu.

Jednou z využívaných variant proplácení odměn pro hudební skupi-

ny a jejich členy je statut důvěrníka. Ten může být jednotlivými členy

kapely pověřen na základě plné moci k přerozdělování odměn Intergra-

mu. Výhodou bývalo, že se hudebník nemusel o nic starat a důvěrník

mu poslal část z honoráře určeného pro hudební těleso jako celku. Ne-

výhodou je, že když odejdete ze skupiny nebo se celá rozpadne, ztrácíte

kontrolu nad odměnami pro skupinu, a tedy i pro sebe. I jako pro člena

skupiny je výhodné mít podepsanou smlouvy na jméno. Nemusíte se

o nic starat (kromě podpisu) a dostáváte své odměny i v případě změny

působení v souborech.

 členství v inteRgRamu

Členství v Intergramu není rozděleno na zastupovaného a člena jako

v OSA. Každý člen s podepsanou smlouvou má stejné výhody a požitky.

Rozdíl však nastává, když se jedná o hlasovací právo na Valné hroma-

dě – pokud jste umělec a váš příjem od Integramu dosáhl v posledním

účtovacím období 5 000 Kč a více, jste členem s právem hlasovacím.

Výrobce audio nahrávek musí dosáhnout na 150 000 Kč za stejné ob-

dobí, aby měl toto právo. Příjem výrobců zvukově-obrazových děl pak

kdo je tzv. společný zástupce souboRu?

Společný zástupce (dříve důvěrník) je osoba, která zastupuje kapelu při jednání s Intergramem. Dodává Intergramu seznam jmen hudebníků podílejících se na

nahrávce, podepisuje smlouvy (po dodání plné moci od zbytku muzikantů). Od

Intergramu inkasuje podle rozúčtovacího řádu peníze a ty má za úkol rozdělit

mezi hudebníky. Je jím především umělecký vedoucí tělesa nebo zmocněnec

na základě plné moci udělené písemně nadpoloviční většinou členů tělesa.

18

musí dosáhnout na 50 000 Kč. Členy bez hlasovacího práva jsou všichni ostatní členové Intergramu. Ekonomickou i strukturální politiku In-

tergramu tak určují a schvalují ti, kteří přinášejí společnosti příjem.

CO OBNÁŠÍ REgISTRACE SKLADBY A CO JE ISRC?

Na celém světě již funguje identifikace nahrávek podle protokolu

ISRC (International Standard Recording Code). Každá nahrávka

Tantiémy od OSA i Intergramu jsou rozúčtovány na základě jednotlivých roz-

účtovacích řádů. Viz weby, na které je odkaz v adresáři.

z čeho plynou tantiémy?

Výši poplatků sjednává kolektivní správce se všemi uživateli jednotlivě nebo na základě kolektivních smluv. Každý pořadatel či uživatel má povinnost uzavřít

s kolektivními správci smlouvu o užití děl a záznamů výkonů.

Restaurace a ubytovací zařízení platí podle počtu reproduktorů, velikosti úh-

lopříčky televize atd. Pořadatelé koncertů platí podle počtu a ceny prodaných vstupenek. Kluby mívají paušální poplatky. Ceníky jsou vyvěšené na webech

obou institucí (viz adresář na konci tohoto průvodce).

zisky jsou Rozděleny na identiFikovatelné

a neidentiFikovatelné příjmy.

•

identifikovatelné příjmy – příjmy za užití zaznamenaných uměleckých vý-

konů, u nichž je možné určit konkrétního příjemce platby – nahrávky, klipy,

nahrávky pro obchodní účely,

•

neidentifikovatelné příjmy – procenta z prodejů nenahraných nosičů, z pronájmu CD, videonahrávek (půjčovny), z přenosu rozhlasového nebo televiz-

ního vysílání a jeho provozování (restaurace, náměstí, hotely diskotéky).

platby za užití nahRávky a autoRského díla se dle novely

autoRského zákona liší podle velikosti města.

Stojí za zmínku, že všichni, kdo jsou účastníky jedné akce, mají svůj daný honorář, ať je to zpěvák, dopravce nebo zvukař, osvětlovač a další. Odměna pro

autora skladby, která je hrána na koncertě a bez které se koncert uskutečnit

nemůže, je však závislá na velikosti města. Tato novela byla schválena Parla-

mentem ČR a prezidentem ČR. Kolektivní správce, který by toto ustanovení

nectil dle pravidel smluvní dohody, může být pokutován částkou 500 000 Kč.

19

i každé hudební video mají po registraci u kolektivního správce dané země přidělený tento několikamístný kód, podle kterého jsou pak jednotlivě identifikovatelné.

ISRC pro nosiče audio je zaznamenáván na nahrávku při masterin-

gu. Musí k němu být producentem (nebo jinou odpovědnou osobou)

vyplněn protokol, na kterém je kromě veškerých informací o nahráv-

ce uvedeno, jaká procenta za veřejné užití muzikant podílející se na nahrávce dostane. Hudebník musí být na protokolu podepsán. Nejde

tedy o skladbu, ale o nahrávku. Dvě různé nahrávky téže písně mají dva

různé ISRC a jsou jinak rozúčtovány.

Liší se také užití ISRC audio nahrávky a audiovizuálního materiá-

lu – ISRC klipu, kde je jen součástí informace v protokolu patřícímu

ke klipu. Nevypaluje se do média a je jiný než ISRC klipové audio na-

hrávky. Podle něj může být jiný poměr pro rozúčtování, protože se na

klipu podíleli ještě umělci ve video nahrávce nebo byla nahrávka pro

klip obohacena o další zvuky. Systém rozúčtování je popsán v protoko-

lu. Rozúčtování je možné buď podle výkonu nebo podle domluvených

procent. O zisky z provozování se dělí výrobci a výkonní umělci napůl.

ISRC mohou být přiděleny i starším nahrávkám zaznamenaným

třeba na analogovém pásu. K těmto nahrávkám je přiložen protokol se

zaznamenaným ISRC. Problémem je dohledání podpisu hudebníků

podílejících se na těchto nahrávkách. Zajišťování podpisů muzikantů

na starších nahrávkách je časově i finančně náročné, proto se tak činí

jen u často hraných skladeb. Žádost o přidělení ISRC najdete na webu

Intergramu. K tomu musíte přiložit doklad o vydavatelské činnosti, tzn.

živnostenský list, výpis z obchodního rejstříku nebo čestné prohlášení,

že jste držiteli práv k danému dílu. Chcete-li si tedy vydat třeba jen na-

hrávku své kapely, pak se můžete stát sami sobě vydavatelem s přiděle-

ným ISRC. O tom se zmíním v jedné z dalších kapitol.

isRc nahRávky se skládá z:

•

kódu státu – pro všechny nahrávky vyrobené v ČR je pevně daný kód CZ,

•

kódu výrobce – tento kód přiděluje výrobci na základě podané žádosti In-

tergram, (pro výrobce zvukových a výrobce zvukově-obrazových záznamů

existují dva různé kódy),

•

kódu roku – tento údaj představuje poslední dvojčíslí roku vydání nahrávky,

•

kódu nahrávky – je to pětimístná číselná řada, kterou generuje a určuje sám

výrobce.

20

 vyplácení odměn

Vyplácení odměn se podle struktury rozúčtovacího řádu Intergram

a OSA liší. Pro možnost vyplacení odměn z neidentifikovatelných

zdrojů musí vydavatelé i autoři a interpreti, podobně jako třeba her-

ci, vykázat příjem dle doložených smluv. Nestačí jen napsaná zpráva,

protože se může jednat o značné částky, které musí kolektivní správci

vyplatit. K částce, kterou nahrávka vydělala, se stejným poměrem při-

čítá částka z neidentifikovatelných příjmů.

Mnoho muzikantů ke své škodě neví, že od Intergramu nebo OSA

mohou dostat odměnu, aniž by vynaložili velké úsilí. Stačí, aby znali

svá práva a nepodepisovali špatné smlouvy. I tři roky nazpět může být

požadavek na proplacení užitého výkonu oprávněný – záznam o veřej-

né prezentaci bude dohledán a příslušná částka bude proplacena. Je

však nutné zjistit, kdy, kde a kdo dílo či výkon užil, a nahlásit to kolek-

tivnímu správci.

21

MUZIKANT – pODNIKATEl

Abychom mohli zlegalizovat své příjmy a zároveň spočítat, kolik mu-

síme státu odevzdat na daních, je dobré zorientovat se v podnikatelské

činnosti. Je to jedna z cest, která umožňuje muzikantovi vykonávat

legálně své povolání. Měli bychom si rozmyslet, zda se vyplatí být oso-

ba samostatně výdělečně činná (dále OSVČ) s volnou živností, nebo bez

živnosti. Dále zde ještě zmíním princip odpisů z daní, danění autor-ských honorářů a jak se vypořádat s důchodem.

S ŽIVNOSTÍ NEBO BEZ?

Autorské honoráře (příjmy z autorských práv včetně práva příbuzných

právu autorskému) a umělecká činnost spadají podle živnostenského

zákona do kategorie činností, pro něž živnostenské oprávnění nepotře-

bujeme, avšak: za zdroj příjmů se považují osobně vykonávané činnosti

na území České republiky nebo zde zhodnocované veřejně vystupující-

ho umělce, sportovce, artisty a spoluúčinkujících osob, bez ohledu na to,

komu tyto příjmy plynou a z jakého právního vztahu. Takže přesto musí-

me vyřešit, jak zdanit takovéto příjmy.

22

V živnostenském zákoně se doslova tvrdí: Živnost není využívání vý-

sledků duševní tvůrčí činnosti, chráněných zvláštními zákony, jejich

původci nebo autory. Proč je někdy lepší mít živnost? Například pro-

to, že v roce 2010 byly výhodnější daňové paušály pro OSVČ s živností

(60 %) než pro OSVČ bez živnosti (40 %). To je důvod, proč je leckdy

vhodnější živnost mít (např. samostatná příloha č. 4 k nařízení vlády č.

278/2008 Sb, Obsahové náplně živností volných podle jednotlivých čin-

ností, č. 73 – provozování kulturních, kulturně-vzdělávacích a zábav-

ních zařízení, pořádání kulturních produkcí, zábav, výstav, veletrhů,

přehlídek, prodejních a obdobných akcí).

Autorské honoráře se daní jako příjmy z podnikání a z jiné samostat-

né výdělečné činnosti.

 RegistRace živnosti

Živnost si zaregistrujeme na kterémkoliv živnostenském úřadu. Vy-

plníme jednotný registrační formulář, zaplatíme správní poplatek

1000 Kč. Pokud registrujeme volnou živnost, tak při této registraci si

můžeme nechat zapsat do živnostenského oprávnění libovolný počet

živností spadajících do výše zmíněné přílohy 4. Následně musíme své

podnikání ohlásit na finančním úřadu, na správě sociálního zabezpeče-

ní a své zdravotní pojišťovně.

podmínky pRo uznání podnikání jako vedlejší činnosti

•

Přiznání starobního důchodu.

•

V minulém roce jsme měli zaměstnání zakládající účast na nemocenském

pojištění zaměstnanců.

•

Máme nárok na invalidní důchod.

•

Máme nárok na rodičovský příspěvek, mateřskou nebo nemocenskou kvůli

těhotenství a porodu z nemocenského pojištění zaměstnanců.

•

Pečujeme o dítě pod 10 let, závislé na péči jiné osoby ve stupni I–IV, pokud

je osobou blízkou nebo žije s námi ve společné domácnosti.

•

Máme nárok na příspěvek při péči o blízkou nebo jinou osobu.

•

Vykonáváme vojenskou či civilní službu v ozbrojených silách ČR, pokud

nejsme voják z povolání.

•

Jsme nezaopatřené dítě (jsme jím do 26 let, pokud se soustavně připravu-

jeme na budoucí povolání = studenti).

23

DANĚ

Při každém podnikání je třeba vést daňovou evidenci. Ta je potřebná k zjištění výpočtu základu daně z příjmu. Do daňové evidence zapisuje-me veškeré příjmy a výdaje z podnikání, evidujeme také majetek a závaz-

ky. Ke všemu musíme mít doklady (faktury, účty…), které archivujeme.

Je dobré doklady kvůli pozdějšímu dohledání číslovat. Veškeré zmíněné

položky se zapisují do evidence od 1. 1. do 31. 12. daného roku. O daňové

evidenci se zmiňuje zákon č. 586/1992 Sb., o daních z příjmů.

 jak vypočítat daň?

V zákoně se praví:

Základem daně je částka, o kterou příjmy plynoucí poplatníkovi ve

zdaňovacím období, za které se pro účely daně z příjmů fyzických osob

považuje kalendářní rok, přesahují výdaje prokazatelně vynaložené na

jejich dosažení, zajištění a udržení.

Spočítáme si příjmy, od kterých odečteme výdaje. Výsledek je číslo,

z kterého odvedeme 15% daň. To je jedna možnost. Druhá možnost nám

nabízí odečíst od veškerých příjmů částku, která představuje státem

paušálně vypočtené výdaje na provozování podnikání. Paušální výdaje

pro živnostníky (kromě řemeslníků) činí v současné době 60 %.

Pokud tedy zjistíme, že odečitatelná položka je méně než 60 % příjmu,

je lepší využít paušální výdaje. Pro OSVČ bez živnosti jsou paušální vý-

daje v roce 2011 40 %. Nynější ministr financí uvažuje do budoucnosti

co spadá do doby pojištění?

•

doba zaměstnání včetně dovolených,

•

mateřské dovolené,

•

vojenská prezenční služba,

•

úspěšné absolvování učiliště, střední školy, vysoké školy

(od 1. září 1. ročníku až k datu závěrečného vysvědčení včetně prázdnin),

•

doba, kdy jsme byli nemocní.

co nespadá do doby pojištění?

•

dny mezi úspěšným ukončením studia a nástupem do zaměstnání,

•

dny mezi ukončením prezenční vojenské služby a nástupem do zaměstnání,

•

dny, kdy jsme nebyli zaměstnaní.

24

paušální výdaje snížit, konkrétní čísla ale zatím nejsou známa. Ode-

čítáme si veškeré náklady nutné k provozování podnikatelské činnosti

– v našem případě například struny, paličky, blány, nástroje, ale třeba

také část výdajů na telefon (pokud nemáme na soukromé hovory jiný),

auto. Vlastně vše, co dokážeme před finančním úřadem obhájit, že jsme

použili k podnikání. Věci, které při nákupu překročily částku 40 000 Kč

a jejichž provozně-technická funkce je delší než rok, zdaníme za pomoci

tzv. dlouhodobých odpisů z daní, kdy se cena daného předmětu rozloží do

několika zdaňovacích období. Odpisových skupin je šest – např. počítač

spadá do jiné odpisové skupiny než auto. Jsou vyjmenované v příloze 1

zákona č. 586/1992 Sb., o daních z příjmu, Třídění hmotného majetku

do odpisových skupin. Podle toho, do které zdaňovací skupiny majetek

patří, po tolik zdaňovacích období ho odepisujeme. Výše zmíněné pří-

klady jsou tedy řešené takto: Auto odepisujeme po dobu pěti let, počítač

po dobu tří let. Na počátku odepisování se také musíme rozhodnout, zda

využijeme zrychlených nebo rovnoměrných odpisů. Tyto způsoby se liší

ve výši koeficientu, který určuje výši a dobu odpisů. Tabulky týkající se

zmíněných koeficientů se nacházejí v paragrafu 31 a 32 zákona o daních

z příjmu. Nemůžeme v průběhu odepisování přejít z rovnoměrného ode-

pisování na zrychlené nebo naopak.

Odepisování dlouhodobého majetku se dá pozastavit, třeba kvůli níz-

kému zisku, daňové optimalizaci atp. Poté s ním opět začneme, jako

bychom nepřestali odepisovat. Pokud využíváme paušální výdaje, tak

nepřipadá pozastavení odepisování v úvahu, protože je předpoklad, že

jsou v nich odpisy již obsažené.

 daňové přiznání

Daňové přiznání podáváme do 31. března následujícího roku, do stej-

ného termínu musíme buď na pokladně finančního úřadu nebo ban-

kovním převodem či daňovou složenkou na poště zaplatit daň z pří-

jmu. Ve výjimečných případech a v případě, že nám daňové přiznání

dělá daňový poradce, finanční úřad nám dovolí podat daňové přiznání

do 30. června. Daňové přiznání lze podat i online způsobem.

jak se dozvíme, zda máme potřebnou dobu pojištění?

Jednou za rok máme nárok na to, aby nám ČSSZ (Česká správa sociálního za-

bezpečení) poslala informativní osobní list důchodového pojištění.

25

SOCIÁLNÍ POJIŠTĚNÍ

Sociální pojištění jsou poplatky, které jdou ve své většině na důchodo-

vé zabezpečení, menší část jde na takzvanou politiku nezaměstnanos-

ti. Velikost záloh na sociální pojištění a jejich výše se řídí zejména tím,

jestli máme samostatnou výdělečnou činnost jako:

• hlavní činnost,

• vedlejší činnost s vyššími zisky,

• vedlejší činnost s nízkými zisky.

Pokud máme podnikání jako hlavní činnost, pak musíme měsíčně

platit zálohy, které vyšly v posledním Přehledu o příjmech a výdajích pro

Českou správu sociálního zabezpečení (ČSSZ). Nesmíme platit méně,

než je státem stanovené minimum. Minimální zálohu platíme, pokud

nám v přehledu vyšla nižší záloha nebo když s podnikáním začínáme.

Od ledna 2011 činí minimální záloha na sociální pojištění 1807 Kč. Zálo-

hy jsou splatné vždy od 1. do 20. dne následujícího měsíce.

Pro rok 2011 je hranice neplacení záloh 59 374 Kč. Pokud nepřekro-

čí náš roční výdělek tuto částku a máme podnikatelskou činnost jako

vedlejší, tak nemusíme platit zálohy sociálního pojištění. Ovšem pou-

ze v případě, pokud se sami dobrovolně nepřihlásíme k placení záloh

(může to být výhodné k pozdějšímu výpočtu důchodu).

ZDRAVOTNÍ POJIŠTĚNÍ

Každá OSVČ odvádí své zdravotní pojišťovně jednou za měsíc zálohy. Mě-

síční zálohy se vypočítají z Přehledu příjmů a výdajů. Do dubna 2011 tedy

musí každá OSVČ své pojišťovně odevzdat Přehled příjmů a výdajů. Mini-

mální zdravotní pojištění činí zákonem 13,5 % z jedné poloviny průměrné

mzdy stanovené nařízením vlády. Pro rok 2010 je minimální měsíční záloha

při hlavní činnosti 1601 Kč (minimální vyměřovací základ 11 854,50 Kč), od

roku 2011 to bude činit 1670 Kč (minimální vyměřovací základ 12 370 Kč).

Minimální zálohy platí OSVČ s příjmem nižším, než je vyměřovací základ,

OSVČ ve ztrátě, nebo OSVČ, která v daném roce s podnikáním začala. Ma-

ximální měsíční záloha pro rok 2011 je 20 040 Kč (maximální vyměřovací

základ je 1 781 280 Kč). Nad tuto částku se zdravotní pojištění neodvádí.

Zálohy na zdravotní pojištění jsou splatné vždy 8. den následujícího měsíce.

To znamená, že za leden se zálohy platí do 8. února. Pokud zálohy nebudete

odvádět, hrozí vám sankce v podobě penále a pokuty.

26

DŮCHOD

Práci a podnikání časem u většiny lidí nahradí důchodový věk a s ním

spojené finance. Starobní důchod je v současné době často diskuto-

vané téma. Nynější důchodový systém vychází ještě z devatenáctého

století, kdy se lidé dožívali nižšího věku, pracovat začínali dříve a celá

socio-ekonomická situace byla rozdílná od té dnešní, proto se tolik

mluví a píše o důchodové reformě. Pojďme se ale podívat na důchod ze

současného praktického hlediska.

 kdo má náRok na důchod?

Na důchod mají nárok lidé, kteří splnili dvě základní podmínky:

• mají potřebnou dobu pojištění,

• dosáhli důchodového věku.

 potřebná doba pojištění

Potřebná doba pojištění je doba, po kterou jsme zaměstnaní a spadáme

do systému důchodového pojištění. Do roku 2010 je doba pojištění nutná

k získání starobního důchodu 25 let. Postupně se doba pojištění potřeb-

ná k dosažení starobního důchodu prodlužuje na 35 let (v roce 2018).

Do důchodu se počítají takzvané náhradní doby – je to doba, kdy jsme

nebyli zaměstnaní, ale která se přičítá určitou částí.

80% se započítává:

• Studium zakončené (úspěšně i neúspěšně) do 31. 12. 2009 po věku

18 let, ale nejdéle po dobu 6 let.

• Doba, kdy jsme byli evidovaní na úřadu práce jako uchazeči o za-

městnání, jestliže nám byla přiznána podpora v nezaměstnanosti

nebo podpora při rekvalifikaci, a v rozsahu tří let také doba, kdy

nám tyto dávky nenáležely.

• Doba, kdy jsme byli jako osoba se zdravotním postižením zařazeni

v teoretické a praktické přípravě pro zaměstnání nebo jinou výdě-

lečnou činnost.

• Doba, kdy jsme vykonávali civilní službu.

• Doba, kdy jsme pobírali plný invalidní důchod nebo invalidní dů-

chod s třetím stupněm invalidity.

27

100% se započítává:

• Doba po ukončení povinné školní docházky, ve které jsme řádně

studovali, se započítává pouze do 31. 12. 1995.

• Doba výkonu základní vojenské služby.

• Doba, po kterou jsme pečovali o bezmocnou osobu.

• Doba, po kterou jsme pečovali o dítě do 4 let jeho věku.

• Doba, po kterou jsme pečovali o dítě v jeho věku od 4 let po stano-

venou dobu. (Tato doba postupně klesá na 80 % zápočtu.)

Od 1. ledna 2010 se studium do náhradní doby nepočítá, počítá se

tedy doba, kdy jsme byli zaměstnaní nebo výše uvedené příklady.

Pokud zjistíme, že nám doba pojištění chybí, a víme, že jsme jí získa-

li, musíme se obrátit na svého bývalého zaměstnavatele, ten v tomto pří-

padě pravděpodobně nesplnil své zákonné povinnosti. Pokud zaměst-

navatel již neexistuje, obrátíme se na OSSZ (Odbor správy sociálního

zabezpečení), kde je nebo byla vedena evidence mezd. Pokud nastanou

komplikace, na tomto úřadě by nám měli poradit, jak je vyřešit.

Chybějící dobu studia, vojenské služby atp. doložíme buď vysvědče-

ním, vojenskou knížkou, potvrzením obecního úřadu, případně čest-

ným prohlášením svým a dvou svědků.

Když nám chybí doba pojištění na nárok na důchod, máme ale zahr-

nuty všechny doby studia, zaměstnání a náhradních dob, pak si můžeme

nárok na důchod doplatit třeba dobrovolným důchodovým pojištěním.

Rada SAI: Chybí-li vám roky do vypočítání důchodu (tak jak je

popsáno výše), zkuste vyhledat spoluhráče, který s vámi působil

v souboru v době, která vám chybí doložit úřadu. Oslovený spoluhráč

podepíše čestné prohlášení, kterým potvrdí, že jste skutečně v dané

době pracovali.

 důchodový věk

Druhým ukazatelem nároku na důchod je věk. Lidé narození v roce

1953 a dříve mají nárok na odchod do důchodu v 63 letech. Lidé, kteří

se narodili mezi lety 1954 a 1964, mají dobu odchodu do důchodu po-

stupně prodlouženou až na 65 let. Pokud jste se narodili v roce 1965

a později, budete odcházet do důchodu v 65 letech. Záleží ale také na

době pojištění – pokud je doba pojištění kratší, odchod do důchodu se

tím odsouvá. Tento model platí pro bezdětné ženy, ženy s jedním dítě-

28

tem a muže. Pro ženy s dvěma nebo více dětmi platí následující: Pokud máte dostatečnou dobu pojištění a narodila jste se do roku 1956 včet-ně, jdete do důchodu podle starších pravidel, ta jsou vyvěšena na webu

ČSSZ. Pokud jste se narodila v roce 1957 nebo později, odchod do sta-

robního důchodu se podle počtu dětí odsouvá na 62 až 64 let. I v tomto

případě rozhoduje o odchodu do důchodu doba pojištění.

Na odchod do předčasného důchodu je nárok o 3 roky dříve než před

řádným důchodem, avšak bude nám státem vyplácen trvale snížený

důchod.

 MYslET NA BUDOUcNOsT

Řada lidí, muzikanty a umělce nevyjímaje, často nemyslí na vzdále-

nější budoucnost, což představuje jisté riziko právě při odchodu do

důchodového věku. V současné době je základní výměra starobního

důchodu stanovena na 2 170 Kč měsíčně. Svůj důchod si můžete vy-

počítat na různých internetových kalkulačkách. Každopádně výše dů-

chodů se rozhodně do budoucna zvyšovat nebude, proto je dobré co

nejdéle spořit na důchod, využívat různé spořicí finanční produkty.

Možností na trhu je mnoho – od důchodového připojištění až po spoře-

ní, které vám navyšuje uspořené peníze díky investicím. Tyto částky

jsou odepisovatelné z daní. Například v Německu je spoření na dů-

chod standardem, často tam už rodiče spoří svým dětem na důchod.

Pokud si chcete zachovat svou finanční životní úroveň, která v součas-

né době u průměrného platu činí asi 20 000 Kč, pak musíte do počá-

teční hranice důchodového věku naspořit 4 800 000 Kč – tedy pokud

bereme v potaz průměrnou délku života.

Další způsob, jak si ušetřit peníze, je investice do uměleckých děl,

nemovitostí nebo třeba cenných kovů. Zmiňuji zde tuto variantu zejmé-

na z důvodu, že v minulosti již některé fondy zkrachovaly nebo byly

vytunelovány. V nedávné době zacvičila krize s mnohými finančními

ústavy zejména v USA, ale i na evropském kontinentu.

Je na každém, kterou variantu zvolí, rozhodně bychom však chtěli

doporučit myslet na finanční stránku důchodového věku.

29

MUZIKANT – vYDAvATEl

V současné době si mnoho umělců vydává CD vlastním nákladem.

Přibližme si, co je k tomu potřeba.

NAHRÁVÁNÍ

Při natáčení hudby a jejím vydávání je potřebné dodržovat pravidla,

jako v kterémkoli jiném podnikání.

Jistě víte, že v první řadě musíte mít připravený repertoár, který

chcete zaznamenat. V některých případech mají muzikanti připravené

kostry skladeb a finální verze se dodělává při natáčení ve studiu. Jindy

se naopak jednotlivé tracky připravují do detailu, přesně se rozpracují

aranže a do studia se jde s konkrétní představou, jak má nahrávka znít.

Postupů, jak nahrát zvuk kapely je více – snímat jednotlivé nástroje zvlášť nebo natočit zvuk celé kapely. Záleží nejen na tom, jaký styl prá-

ce souboru vyhovuje lépe, ale také je důležitý rozpočet projektu. Na-

hrávání ve studiu není levná záležitost. Ceny se samozřejmě pohybují

30

různě – většinou od 250 Kč na hodinu za nejlevnější studia. Vždy ale záleží na požadované kvalitě vybavení a služeb, které může nahrávací

studio nabídnout. Další variantou – dnes běžně dostupnou – je natočit si

vše v domácích podmínkách. Stačí mít PC s kvalitní zvukovou kartou,

potřebný software, dobrý mikrofon a můžete tvořit. Natočíte si všechny

nástroje nebo jen prvotní základ naprogramovaného aranžmá a pak jej

dotváříte ve studiu. Možností je tedy hodně. Pokud ale chcete mít kva-

litní nahrávku, tak k finálnímu míchání celého výtvoru je dobré mít

odborníka, který má zkušenosti a zvučení rozumí; to znamená třeba

využít služeb profesionálního studia.

Celé nahrávání završí master – finální úprava nahrávky přesně tak,

jak se bude distribuovat. Finální podoba znamená, že na nahrávce jsou

dodělány zvukové korekce, dynamika zvuku, různé filtry a další úpra-

vy. K tomuto účelu jsou používány speciální programy. Pokud chceme,

aby nahrávka zněla skutečně profesionálně, pak je mastering alchymie

všech možných úprav. Nejlepší studioví zvukaři většinou nenechají vyjít

nahrávku, na které by byla sebemenší chyba, kterou řadový posluchač

při běžném poslechu často ani nezaznamená.

INTERGRAM

Na ISRC protokol narážíme již podruhé, tentokrát jako vydavatelé.

ISRC pro vaše vydavatelství vám přidělí Intergram. Po zaregistrová-

ní na Intergramu můžete hotovým nahrávkám přidělovat ISRC. Jak

sestavit ISRC kód, je popsáno v kapitole Muzikant – výkonný umě-

lec. ISRC se ke skladbě zapisuje při masteringu nahrávky. Programy

na úpravu zvuku mají políčka, kam se ISRC kód vypíše. Nahrávku

i s tímto vypáleným kódem pak dáte k dispozici firmě, která vám ji

rozmnoží na požadovaný náklad. Také nesmíte zapomenout vyplně-

ný a podepsaný protokol odevzdat na Intergram, kde jej zaregistrují.

Podle něho pak budou rozúčtovány veškeré příjmy z veřejného provo-

zování konkrétním hudebníkům na nahrávce.

OSA

Pakliže vydáváte hudební nahrávku zastupovaného autora, musíte

zaplatit za licenci OSA. Tuto povinnost odbudete na OSA tzv. jedno-

rázovou licenční smlouvou. Tu musíte mít, pokud chcete nahrávku

vylisovat na CD – lisovny ji požadují. Když vydáváte nahrávku, na kte-

31

ré jste pozměnili text či hudbu, musíte mít svolení autora, které může OSA zprostředkovat. I v případě, že třeba CD budete rozdávat jako

dárek a bude sloužit k nekomerčním účelům, musíte nahlásit počet

vyrobených kusů, a po posouzení OSA z něj budou plynout autorům

(pokud jsou zastupovaní) minimální odměny. Dle počtu nahlášených

kusů musíte OSA odvést minimální odměny pro autory, pakliže autor

sám neurčí jinak. Pokud vydáte hudební nosič, na kterém jsou tře-

ba lidové písně upravené nezastupovanými autory, pak stačí napsat

e-mail na OSA, a to pouze kvůli evidenci díla.

Jestli se rozhodnete své nahrávky distribuovat přes internet, pak věz-

te, že OSA má licenční smlouvy i s řadou internetových šiřitelů nahrá-

vek, a i z tohoto zveřejnění plynou zastupovaným autorům tantiémy.

 textař a nahRávání

Při pořizování nahrávky bývá pozice textařů často pasivnější nežli

autorů hudby. Ti se zpravidla starají, aby se hotová písnička dosta-la k interpretovi, vydavateli, aby byla zaranžována, nahrána ve stu-

diu a zmasterována. Při nahrávání bývá ve studiu přítomen jak autor

hudby, aranžér, tak i textař. Má to své výhody, protože dává pozor na

srozumitelnost zpívaného textu, a když nastane problém při natáčení

zpěvů, může udělat úpravu textu tak, aby text vyhovoval zpěvákovi,

a zároveň neztrácel myšlenku.

Existují rozdílné přístupy k psaní textů. Někteří textaři raději píší

na hotovou muziku, kterou se nechávají inspirovat. Jiní naopak stvoří

text, který následně zhudebňují. Pokud se rozhodnete použít text auto-

ra, kterému OSA spravuje jeho práva k dílu, musíte požádat o licenci

k použití a získat souhlas autora.

Poměrné rozúčtování odměn, na které přistoupili zastupovaní autoři

na Valné hromadě OSA (tzn. textaři, skladatelé, nakladatelé), je 50 : 50

(autor hudby : autor textu). Zákonem je pak stanoveno, že tento poměr

se dělí z 9,5 % PPD ceny nahrávky.

 subtexty a subtextaři

Subtext nahrazuje původní text u již hotové nahrávky. K napsání

a použití subtextu musíte mít souhlas majitele práv původního textu.

Pokud tedy píšete například český subtext na původní anglický origi-

nál, musíte jej přeložit do angličtiny a odeslat se žádostí o svolení k po-

užití majiteli práv. Ten vám po nějaké době buď zašle, nebo nezašle

souhlas k vydání a veřejnému provozování. Kladnou odpověď mohou

32

doprovázet další podmínky, například že veškeré odměny z užití zís-kají původní autoři. Tím je subtextař potenciálně vyloučen z možnos-

ti získání odměn z veřejných produkcí a z prodeje nosičů. To může

být řešeno další smlouvou s vydavatelem, nebo tuto situaci řeší OSA

ve svém rozúčtovacím řádu, ale jedná se o malá procenta. Tato pro

textaře nevýhodná činnost se dá také ošetřit jednorázovou platbou za

odvedené dílo.

Pokud se rozhodnete do svého alba zařadit přetextovanou nahráv-

ku písně, která je registrována pod ochranným svazem, vystavujete se

riziku postihu za nedodržení autorských práv. To je řešeno pokutou,

zákazem prodeje vašeho CD nebo zákazem veřejného provozování ta-

kové písničky. Většina velkých vydavatelů má v ČR i svá nakladatelství

a chrání díla zastupovaných majitelů autorských práv celého světa.

DISTRIBUCE NAHRÁVKY

Distribučních cest je v současné době mnoho – od klasických distri-

bučních společností přes internetové prodejce až po možnost vydat CD

třeba s časopisem. Někteří umělci dokonce prodávali svá CD s pracím

práškem. Je na odvážnosti hudebních manažerů a kapel, kterou cestu

zvolí :-). Řada distribučních společností zkrachovala kvůli komisnímu

prodeji. Prodejci nezaplatili za odebraná CD, která se nakonec ani tře-

ba neprodala. Na základě vzniku druhotné platební neschopnosti byli

kromě distributorů poškozeni také vydavatelé.

lIsOvAT NEBO pálIT?

Pokud vydáváte CD nebo DVD, pak je obecně doporučováno do 300 kusů pálit,

od 300 kusů lisovat – tento počet kusů je i minimum pro lisovny. Měli byste však uvážit, že kvalita lisovaného nosiče je daleko vyšší než kvalita páleného, a to mnohonásobně – týká se to především životnosti kusu. Výhoda vypalování je,

že můžete náklad přizpůsobit poptávce – počet nosičů můžete kdykoliv zvýšit,

když máte doma třeba 1000 vylisovaných kusů, které se neprodávají, tak je to

k ničemu a jen jste v tom nechali spoustu peněz.

33

muzikant – pořadatel

Následující řádky stručně napoví, co je třeba k tomu, aby si umělec za-

jistil koncert. Vezměme to od úplného začátku: Stanovíme datum a do-

mluvíme se na něm s klubem. Rovnou se rozhodneme, co od koncertu

chceme, variant je několik:

• Pronajmout si klub. S rizikem, že proděláme. Navíc v některých klubech vše musíme zařídit sami – dodat repertoárový list na OSA

(lze i on-line způsobem), dramaturgii, propagaci. Někdy si musí po-

řádající kapela zajistit i výběrčího vstupu a zvukaře, záleží na do-

mluvě s klubem. Pokud se ale koncert vydaří, může se finančně

vyplatit víc než následující varianty.

• Dělení výdělku ze vstupného na procenta. Buď pořádající kape-

la zaplatí fixní základ (třeba na zaplacení zvukaře) a výdělek ze

vstupu se dělí určitým poměrem mezi klub a kapelu, nebo se ani

fixní částka neplatí a klub i kapela nesou riziko nízké návštěvnos-

ti stejně. V prvním případě má majitel klubu zaplaceno své jisté,

v případě druhém má také zájem na propagaci a naplnění klubu.

34

• Hraní za honorář. Pro umělce hudebníka asi nejlepší způsob – hraje za fixně domluvnou částku, která by měla být předem uvedena

ve smlouvě. V tomto případě by se měl snažit produkční klubu za-

jistit dobrou propagaci, protože má hodně výdajů – kapela, zvukař,

hlídač vstupu, případně barman a další věci, které s provozováním

hudebního klubu souvisí.

Veškeré výše uvedené varianty způsobů hraní po klubech by měly

být ukotvené ve smlouvách a obě strany by měly dodržet předem do-

mluvené podmínky. Bez smluv se kapely vystavují riziku, že jim klub

nevyplatí honoráře, případně nezajistí dohodnuté vybavení. Zároveň

i kluby riskují, že například kapela na domluvený koncert nepřijede

nebo způsobí jiné komplikace. Bez podepsaných smluvních podkladů

není nic vymahatelné – ani peníze, ani náhrada škody. Zároveň je dob-

ré si rozmyslet, co podepisujeme. Neplatí to pouze u klubů, ale i u vyda-

vatelství a dalších subjektů, se kterými podepisujeme smlouvy.

Je dobré ohlídat si nahlášení vystoupení u OSA. I zpětně mohou

nastat komplikace, pokud OSA zjistí, že byla zahrána, ale neohlášena

skladba interpreta, který je zastupovaný OSA. Takový případ se obje-

vil i v klasické hudbě. Ostatně i díla, která jsou veřejně provozována

a která OSA nezastupuje, se musí ze zákona dopředu hlásit. Nahlásíte

tedy vizi akce, kapacitu sálu, počet míst a průměrnou cenu jedné vstu-

penky. Po koncertě prokážete pro OSA reálný stav. Tedy počet proda-

ných vstupenek a jejich průměrnou cenu, eventuálně požadujete slevu

vzhledem k oblasti nebo charakteru akce.

V případě, kdy je akce zastupovaného umělce bez vstupného, se

poplatky pořadatelů řídí sazebníkem OSA a je dle něj stanovena mi-

nimální cena vstupenky 31 Kč pro vyúčtování OSA, aby pak mnohé

produkce nevykazovaly vstup zdarma, čímž by byli opět poškozeni au-

toři. V sazebníku OSA jsou popsány další varianty, kdy je hudba pro-

vozována v malých klubech nebo bez vstupného. V každém případě je

zde stanoven určitý poplatek, který patří autorům, bez jejichž hudby by

žádná akce nemohla existovat.

Úlevy na poplatcích OSA můžete získat včasným nahlášením akce

dopředu, pokud se koncert koná v menším městě, a když se na koncertě

hraje určité procento děl nezastupovaných autorů. Vše se dá najít sekci

sazebníků na www.osa.cz.

Zdánlivě úsměvné je kontrolovat potvrzení o revizi elektroinstalace,

ale stalo se již několikrát, že kvůli špatným elektrickým rozvodům ně-

35

komu vyhořela aparatura nebo – v horším případě – vadná elektroin-

stalace muzikanta i zabila (třeba Keitha Relfa z The Yardbirds).

Často se žádný výdělek nepřiznává, aby se nemuselo nic odevzdávat

na daních. Kluby vydělávají na konzumaci, některé jsou vedené jako

hospody.

Měli bychom určitě myslet na to, že není příjemné celý život dotovat

vlastní koncerty. O výdělku muzikantů i klubu rozhoduje i dobře zvo-

lený management a marketing, tím se zde ale podrobněji zabývat ne-

budeme. Existují publikace i přednáškové semináře, které se zabývají

managementem i marketingem v kultuře.

36

muzikant a svaz autoRů a inteRpRetů

Na počátku průvodce je v nadsázce napsáno, že vztah muzikanta

a SAI je zvláštní kapitola. Tomuto tvrzení by mohl nahrávat fakt, že

organizace SAI stojí mezi vším, čím se průvodce zabývá. Pokusme se

jeho činnost nastínit v následujících řádcích.

Hlavním posláním SAI je hájit zájmy muzikantů na byrokratické

půdě – zastupuje muzikanty tam, kde to nedokážou jednotlivě. Jedná se

například o připomínkování autorského zákona na Ministerstvu kul-

tury ČR, s dalšími profesními organizacemi spolupracuje ve výboru

Intergramu, někteří členové SAI jsou v radách dalších organizací za-

bývajících se hudební problematikou. Ve většině zemí fungují podobné

organizace – například v USA mají odbory, na Slovensku Zväz autorov

a interpretov. Mylně se někteří lidé domnívají, že SAI je OSA, nebo si

ho pletou s jinými organizacemi. Není tomu tak. SAI samozřejmě musí

spolupracovat s podobnými institucemi, vždy se při jednání s nimi sna-

ží hájit zájmy muzikantů. Nespravuje autorská práva, neshání pro mu-

zikanty příležitosti ke hraní. Je profesní organizací, která – jak již bylo

výše zmíněno – naopak kontroluje a připomínkuje konání například

Ministerstva kultury ČR, OSA, Intergramu a dalších institucí. Zkrátka

se snaží vytvořit pro muzikanty příznivější prostředí. Často je to práce

na dlouho, zdánlivě není vidět, ovšem kdyby tady podobné profesní or-

ganizace nebyly, nikdo by nehájil zájmy u větších institucí – jednotlivci

většinou zmůžou méně. Obdobné organizace mají herci, knihovníci,

doktoři a mnoho dalších profesí.

Vznik SAI se datuje do roku 1988, u jeho prvopočátků stáli například

Ladislav Kantor, Antonín Matzner, Mikoláš Chadima, Michal Prokop

nebo Michael Kocáb a další. Členy SAI byla nebo je celá řada muzikan-

tů (např. David Koller, Karel Černoch, Bára Basiková…).

SAI vznikl jako občanské sdružení, jehož členskou základnu zastu-

puje devítičlenná rada, která je volena na dvouleté období. Radu v její

v její ekonomické činnosti kontroluje Kontrolní komise, také volená

Sněmem SAI. Každý člen SAI má právo se zapojit do činnosti rady, má

právo být zvolen a má právo být informován o činnosti rady.

Kromě výše zmíněných aktivit SAI podporuje různé hudební akce –

festivaly Alternativa, Kytara napříč žánry, Hudební veletrh, Porta, Sá-

zavafest, Rock for People, hudební soutěž Startér a další projekty. Díky

SAI se právě vítězové různých soutěží dostali v roce 2010 na pódium

Jamstage festivalu Rock for People. V současné době SAI spouští inter-

37

netovou hudební burzu ( www.hudebniburza.cz) – web, na kterém mohou muzikanti publikovat své nápady, textaři texty. Je to webová platforma

pro možnost domlouvání spolupráce mezi hudebně činnými lidmi. Dal-

ší prioritou SAI je podpora mladých muzikantů prostřednictvím spon-

zorování hudebních soutěží, jejich zapojení do pravidelných hudebních

akcí a další práce v hudebně-právní oblasti.

SAI kromě zmiňovaných institucí spolupracuje významnou měrou

s nadací Život umělce. Zde má své zástupce ve správní i dozorčí radě.

Nadace již dlouhou dobu podporuje mnoho hudebních aktivit, počinů,

projektů, ale také je nepostradatelnou platformou podpory těch, kteří

se dostali do tíživé životní situace nebo patří mezi seniory. Právě zde

je již několik let vyhlašována cena Senior Prix, kam SAI každoročně

nominuje seniory z oblasti výkonných umělců.

jak se stát členem sai a co mi vezme a co přinese?

Členem SAI se můžete stát, pokud na webu www.sai.cz vyplníte přihlášku a zaplatíte roční poplatek 400 Kč. Za poplatek a formulář obdržíte legitimaci SAI. Ta vás opravňuje ke vstupu zdarma do několika hudebních klubů, se kterými má

SAI uzavřenou smlouvu o spolupráci. Členství v SAI má mimo jiné i další výhody

– slevu na časopis a publikace Muzikus, konzultační právní pomoc při řešení

profesních otázek, hlasovací právo na každoročním sněmu SAI, zdarma profi-

účet na hudební burze SAI. Samozřejmě největší výhodou je, že podporujete

profesní organizaci autorů a interpretů, která hájí vaše práva ve vztahu k jiným institucím. Všechny výhody a slevy jsou vyjmenované na webu www.sai.cz.

38

VÝBĚR RAD NA ZÁVĚR

1. Nenechte si nasadit obří penále za nezaplacené sociální a zdravotní

pojištění. Informace o této problematice naleznete na webu Úřadu

sociálního zabezpečení nebo na webu SAI.

2. Je možné, že pro výpočet důchodu vám chybí nahlásit roky, kdy jste pracovali, na Správě sociálního zabezpečení. Vyhledejte proto včas

svého někdejšího zaměstnavatele – agenturu, nebo požádejte některé-

ho z tehdejších spoluhráčů, aby vám coby důvěryhodná osoba potvrdil

vaše působení v určitém období v daném souboru.

3. Vyplňujte ISRC a snažte se prosadit svou muziku do médií – 50 let vám od Intergramu budou chodit tantiémy.

4. Samozřejmě existují varianty alternativního zastupování, být pod OSA má jisté výhody – mají smlouvy se zahraničními ochrannými svazy autorů, v řadě klubů mají podepsané paušální smlouvy a ohlídají vy-

sílání písně lépe než vy sami.

5. Ohlašujte včas koncerty, jste-li pořadatel, získáte slevy.

6. Jestli chcete zlepšit nebo něco změnit na OSA, choďte na Valné hro-mady a hlasujte pro věci, které zlepšují podmínky pro autory .

7. Nebojte se nechat si dohledat své tantiémy z koncertů nebo nahrá-

vek. Jsou to vaše peníze, které by byly rozúčtovány mezi ostatní au-

tora a interprety.

9. Poraďte se s právníkem např. Intergramu, OSA, nebo se SAI než podepíšete jakoukoli smlouvu. Může se vám to vyplatit.

10. Nakladatelská smlouva může být výhodná, ale také nemusí.

11. Zamyslete se, zda nebýt v OSA je správné. Pořádáním neohlášených

akcí okrádáte sebe nebo své autory.

12. Podporujte svoji profesní organizaci SAI svým členstvím, aby mohl SAI podporovat vás. SAI je tu pro vás.

ADRESÁŘ

www.sai.cz

SVAZ AUTORŮ A INTERPRETŮ

www.hudebniburza.cz

STRÁNKY HUDEBNÍ BURZY SAI

www.mkcr.cz

MINISTERSTVO KULTURY ČESKé REPUBLIKY

www.osa.cz

OCHRANNÝ SVAZ AUTORSKÝ

www.intergram.cz

INTERGRAM

www.ifpi.cz

IFPI

www.nadace-zivot-umelce.cz

www.jakpodnikat.cz

PORADNA PRO PODNIKATELE A OSTATNÍ OSVČ

www.finance.cz/dane-a-mzda/financni-kalkulacky/dan-z-prijmu/

fINANČNÍ KALKULAČKA

www.zakony.kurzy.cz

ZÁKONY A ZÁKONÍKY

www. business.center.cz

ZÁKONY, ZÁKONÍKY, ÚŘADY, PRÁVO, POJMY…

www.mpsv.cz/cs/618

MINISTERSTVO PRÁCE A SOCIÁLNÍCH VĚCÍ ČESKé REPUBLIKY– DŮCHODY

www.duchody-duchodci.cz

STRÁNKY VĚNOVANé PROBLEMATICE DŮCHODŮ

www.cssz.cz

ČESKÁ SPRÁVA SOCIÁLNÍHO ZABEZPEČENÍ

www.mpsv.cz

MINISTERSTVO PRÁCE A SOCIÁLNÍCH VĚCÍ ČESKé REPUBLIKY

www.muzikus.cz

HUDEBNÍ wEB NEJEN PRO MUZIKANTY

y a hledáte

xtaře?

bo te

Skládáte písničk

interpeta ne

Píšete texty a hledáte muziku

nebo interpreta?

Máte muziku a hledáte kdo

vám jí zaranžuje?

Máte kapelu a chcete mít

původní tvorbu?

Pak je tu pro vás

www.hudebniburza.cz

kterou vám servíruje SAI

Hledáte odpověď

na základní otázku

muziky, umění a vůbec

Nenašli jste ji

v tomto průvodci?

Navštivte nás na

www.sai.cz

třeba tam odpověď

už čeká.

Odpověď na základní otázku je 42,

to už víme, jaká je však

základní otázka muzikanta???

V tomto hledání vám jistě

pomůže měsíčník pro muzikanty

Muzikus

a databáze všeho možného

i nemožného z hudební oblasti

(včetně vaší kapely a vašich

koncertů), aktuálního hudebního

zpravodajství, testů nástrojů,

muzikantských seriálů

a mnoho dalšího na

www.muzikus.cz

MuzikantŮv

prŮvodce

Tato příručka, vydaná SAI – Svazem autorů

a interpretů – se snaží nastínit problematiku nástrah,

byrokracií

které na českého muzikanta mohou čekat v podobě

různých institucí, právních záležitostí, toho, jak získat

peníze apod. Příručka vám nezajistí vyprodané koncerty,

nenajdete v ní ani návod, jak se uplatnit na hudebním

trhu. Zmíněná problematika je však jen špička ledovce,

za níž se schovává nepřeberné množství zákonů,

nařízení a pravidel, kterými by se měli muzikanti řídit.

Jak známo, neznalost zákona neomlouvá, proto je dobré

alespoň základní pravidla znát, leckdy to může ušetřit

mnoho času a námahy.

SamoStatně neprodejná publikace Svazu autorů a interpretů